![](http://diaridigital.tarragona21.com/wp-content/uploads/2024/05/ple.jpg)
L’hemicicle del Parlament buit i amb l’urna preparada per a la votació per triar nova presidència a la cambra. Foto: Job Vermeulen
Quin dia podríem tenir president de la Generalitat? Què fixa el calendari legal? Per començar, caldrà que es constitueixi el Parlament, que ho ha det fer com a molt tard el 10 de juny, dins els vint dies hàbils següents a les eleccions.
Un cop constituït el Parlament, el president o presidenta de la cambra, dins els deu dies hàbils següents, ha de proposar un candidat a la presidència de la Generalitat després de fer una ronda de consultes amb els representants de les formacions parlamentàries.
El termini de deu dies acabaria el 25 de juny, inclòs, si la cambra es constituís el 10 de juny, exhaurint el termini que té per fer-ho. Si el candidat a la presidència no aconsegueix majoria absoluta, un mínim de 68 diputats, es pot sotmetre a una altra votació, dos dies després, en què serà suficient la majoria simple, més vots a favor que en contra.
Si transcorreguts dos mesos des de la primera votació d’investidura no és elegit cap candidat, el Parlament es dissol automàticament i el president de la Generalitat en funcions ha de convocar noves eleccions de manera immediata perquè es puguin fer en el termini de quaranta-set dies després de la convocatòria, amb un campanya electoral reduïda a vuit dies. En aquest cas, la repetició electoral se situaria a l’octubre.
El Parlament no s’ha hagut de dissoldre mai automàticament després d’unes eleccions per no haver pogut investir cap president de la Generalitat, però el desembre del 2020 es va dissoldre de manera automàtica per primer cop a la història perquè no es va investir cap nou president després de la inhabilitació de Quim Torra. Aquella dissolució automàtica es va produir quan ja s’havien complert prop de tres anys de legislatura i va comportar la convocatòria de les eleccions del 14 de febrer de 2021.
Constitució del Parlament
Correspon al president de la Generalitat en funcions, Pere Aragonès, convocar la primera sessió de constitució de la cambra catalana, en què s’elegirà el president o presidenta del Parlament, les dues vicepresidències i les quatre secretaries de la Mesa.
Des del restabliment del Parlament n’han estat elegits presidents Heribert Barrera (1980-1984), Miquel Coll i Alentorn (1984-1988), Joaquim Xicoy (1988-1995, dues legislatures), Joan Reventós (1995-1999), Joan Rigol (1999-2003), Ernest Benach (2003-2010, dues legislatures), Núria de Gispert (2010-2015, dues legislatures), Carme Forcadell (2015-2017), Roger Torrent (2018-2021), Laura Borràs (2021-2023) i Anna Erra, elegida el 9 de juny de 2023 amb la legislatura en curs en substitució de Borràs, que va perdre la condició de diputada.
Accés a la plena condició de diputats
Dels 135 diputats del nou parlament, 42 seran del PSC, 35 de Junts+, 20 d’ERC, 15 del PP, 11 de Vox, 6 dels Comuns, 4 de la CUP i 2 d’Aliança Catalana.
Per accedir al ple exercici de la condició de parlamentaris, els diputats proclamats electes han de lliurar al registre del Parlament la documentació següent: la credencial expedida per la Junta Electoral; l’escrit de promesa o jurament de respectar la Constitució i l’Estatut; la declaració de les activitats professionals, laborals o empresarials i dels càrrecs públics que exerceixen, i la declaració de béns, que ha de detallar el seu patrimoni. Els diputats poden lliurar personalment aquesta documentació o delegar-ne la tramitació al personal del grup del qual formaran part.
ACN – Redacció
![](http://diaridigital.tarragona21.com/wp-content/uploads/2024/03/firmaRedaccio.jpg)
Equip de redacció